-
08 Септ 2024 |
USD / BGN 1.7625
GBP / BGN 2.3196
CHF / BGN 2.0829
- Радиация: София 0.11 (µSv/h)
- Времето:
София 16°C
Мартин Матеев: МСП в България трябва да ускорят цифровизацията, за да бъдат конкурентноспособни
![](https://www.cross.bg/contents/images/blank.gif)
27 Май 2024 | 15:31
![Мартин Матеев: МСП в България трябва да ускорят цифровизацията, за да бъдат конкурентноспособни Мартин Матеев: МСП в България трябва да ускорят цифровизацията, за да бъдат конкурентноспособни](https://www.cross.bg/photo_new_gallery/2024/05/27/13e147e900747c53bc659fbfcc935adb.jpg)
/КРОСС/ Европейският съюз си е поставил две основни цели за цифровата трансформация на предприятията до 2030 година. Първата цел е над 90% от малките и средни предприятия (МСП) да достигнат поне основно ниво на цифров интензитет. Втората цел е 75% от компаниите да внедрят облачни услуги, да извършват анализ на големи информационни масиви или да използват изкуствен интелект. Цифровият интензитет на бизнеса се измерва с индекса за цифрова интензивност (DII), който оценява използването на 12 различни цифрови технологии, включително използване на изкуствен интелект или извършване на електронни продажби.
„Големите предприятия в България осъзнаха критичната роля на цифровизацията и активно инвестират в облачни услуги, анализ на данни и изкуствен интелект, за да останат конкурентоспособни на европейския и световния пазар. За съжаление, малките и средни предприятия все още не възприемат напълно тази необходимост. Важно е и те да разберат, че цифровизацията не е мода, а жизненоважен инструмент за повишаване на ефективността, продуктивността и пазарното присъствие. Ако не ускорят своите усилия в тази насока, рискуват да изостанат значително и да загубят своята конкурентоспособност", коментира Мартин Матеев - основател и изпълнителен директор на стартъп компанията Nula.bg, която създаде първата изцяло облачно базирана система за управление на счетоводство и финанси в България.
Според годишното издание, публикувано от Евростат, през 2023 година, близо 60% от всички предприятия в Европейския съюз са достигнали основно ниво на цифрова интензивност. Повечето от малките и средни предприятия регистрират ниски нива на цифровизация, като делът на компаниите с основно ниво на цифров интензитет варира от 27% в Румъния и 28% в България до 80% в Швеция и 86% във Финландия.
„Облачните технологии и изкуственият интелект в момента са основен двигател на цифровата революция в съвременното бизнес пространство. Големите предприятия ги приемат като стратегически инструменти за развитие и иновации, докато малките и средни предприятия все още се колебаят. Въпреки това, тези технологии представляват неизбежен етап от еволюцията на бизнеса. За малките и средни предприятия е от съществено значение да ги възприемат и да ги използват като средство за повишаване на ефективността и конкурентоспособността си, а също така и за създаване на нови възможности за растеж. Въпреки това, че този тип технологии се възприемат малко трудно в България, нашите наблюдения през последните две години стават все по-положителни - темата за дигитализация на финансовите и счетоводни процеси предизвиква все по-голям интерес сред собствениците на бизнес и специалистите в тази област. Нашата система е изцяло облачно базирана и използва изкуствен интелект (AI), като най-голяма полза има в обработката на първични счетоводни документи, което автоматизира над 85% от ръчните счетоводни процеси", коментира още Мартин Матеев.
Годишното издание за цифровизация посочва още, че през 2023 година 45% от предприятията в Европейския съюз са закупили услуги за изчисления в облак, като големите предприятия са по-склонни да изберат облачни решения в сравнение с малките и средни предприятия. Технология, посочена като бързо развиваща се е изкуственият интелект (AI), която миналата година е използвана от 8%. Както и при изчисленията в облак, използването им е по-често срещано в големите компании, отколкото в малките и средни предприятия. Сред страните от Европейския съюз използването на изкуствен интелект е най-високо в Дания и Финландия, следвани от Люксембург и Белгия. За разлика от тях, тя е най-ниска в Румъния, България, Полша, Унгария и Гърция.