-
08 Септ 2024 |
USD / BGN 1.7625
GBP / BGN 2.3196
CHF / BGN 2.0829
- Радиация: София 0.11 (µSv/h)
- Времето:
София 16°C
В орбитата на Земята може да има останки от извънземни звездни системи
![](https://www.cross.bg/contents/images/blank.gif)
30 Май 2023 | 17:21
![В орбитата на Земята може да има останки от извънземни звездни системи В орбитата на Земята може да има останки от извънземни звездни системи](https://www.cross.bg/photo_new_gallery/2023/05/30/81a274cecce638e3af2cb5da8b5aade2.jpg)
/КРОСС/ Ново изследване задава въпроса дали нашата планета може да улови скалисти и ледени посетители извън Слънчевата система - и как учените биха могли да ги забележат.
Астрономи са открили, че обекти ренегати от извънземни звездни системи може да са уловени от гравитацията на Земята и да се задържат в орбита около нашата планета потенциално за милиони години. Повечето от тези обекти обаче вероятно биха били твърде малки, за да бъдат открити със сегашните телескопи, сочи ново изследване, публикувано на 17 май на сървъра за препринт arXiv.
„Обектите, влизащи в Слънчевата система от междузвездното пространство извън нея, могат да бъдат хванати в орбити около Слънцето в резултат на близко преминаване до Юпитер", казва пред Live Science съавторът Ави Льоб, професор по физика в Харвардския университет. „Ние проучваме възможността някои от тях да бъдат заловени и да станат близки до Земята обекти (NEO)."
Тези „междузвездни натрапници", както ги нарича екипът, са имали формата на ледени скали, изхвърлени от техните родни звездни системи, преди да се настанят в нашата. Льоб и колегите му обаче не изключват възможността обекти, създадени от разумни извънземни, да се окажат и в нашата Слънчева система.
Нарушители в Слънчевата система
Междузвездните посетители представляват голям интерес за астрономите от 2017 г., когато първата космическа скала „натрапник" - обект с форма на пура, наречен Оумуамуа - беше открита в задния ни космически двор.
Дългата 400 метра, силно издължена форма на Оумуамуа я прави около 10 пъти по-дълга от ширината ѝ, което я отличава от всички известни астероиди или комети, произхождащи от нашата Слънчева система. След по-нататъшно наблюдение на приличащата на копие космическа скала, учените заключиха, че тя се е скитала из нашата Галактика, без да е свързана с никоя звездна система, стотици милиони години преди случайната си среща със Слънчевата система.
Подновеното търсене на междузвездни обекти скоро е открило втори обект, измамната комета Борисов - топка от лед и прах с размерите на Айфеловата кула извън Слънчевата система, открита през 2019 г.
Нито Оумуамуа, нито Борисов са свързани със Слънцето, което означава, че и двата обекта в крайна сметка ще напуснат Слънчевата система толкова капризно, колкото са влезли в нея, като пуровидният обект вече бяга отвъд орбитата на Нептун. В новата си статия авторите на изследването изследват дали други междузвездни тела могат да бъдат уловени от гравитацията на Слънцето или дори планетите и по този начин да бъдат принудени да останат в Слънчевата система.
Предишни опити за изучаване на тази идея са фокусирани върху улавянето от Слънцето и системата на Юпитер. В новото проучване изследователите се заели да проучат дали Земята може също да улови междузвездни посетители и да ги задържи.
Използвайки числени симулации, екипът е установил, че е възможно Земята периодично да улавя междузвездни обекти в своята орбита. Ефектът обаче е малък в сравнение с този на Юпитер, който е приблизително хиляда пъти по-ефективен от Земята в улавяне на междузвездни обекти.
Освен това изследователите установили, че всички обекти, уловени от гравитацията на Земята, биха били нестабилни и биха оцелели около нашата планета за по-кратко време, отколкото в момента известните NEO. В крайна сметка тези обекти биха били обезпокоени от взаимодействията с другите планети или Слънцето и биха били изхвърлени от Слънчевата система точно както някога са били изхвърлени от тяхната родна планетарна система.
Льоб обяснява, че макар екипът да не твърди, че в момента има междузвездни обекти, обикалящи около Земята, астрономите трябва да продължат да проверяват за тази възможност. И новата обсерватория „Вера Рубин", която ще отвори очите си за Вселената през август 2024 г., трябва да помогне в това търсене.
„Използвайки компютърни симулации, откриваме, че няколко заснети обекта [приблизително] с размерите на футболно игрище биха могли да бъдат открити от обсерваторията „Рубин", която ще изследва южното небе на всеки четири дни с камера от 3,2 милиарда пиксела", казва Льоб.
Изучаването на междузвездни обекти около Земята може да разкрие нови прозрения за формирането на далечни звездни системи. Въпреки това, добави Льоб, може да има малка вероятност това разследване да разкрие нещо още по-необикновено.
„Междузвездните обекти произхождат извън Слънчевата система и потенциално биха могли да имат технологичен произход, подобно на петте междузвездни сонди, които е изстреляло човечеството - „Вояджър" 1 и 2, „Пионер" 10 и 11 и „Нови хоризонти", казва Льоб. (От тези пет само „Вояджър" 1 и 2 вече са напуснали Слънчевата система.) „Ако [обектите] са изкуствени по произход... те могат да ни разкажат за извънземни технологични цивилизации."